Ha eddig nem is, a bankok frissen közzétett tavalyi adatainak ismeretében már kijelenthető: kérdéses, támogatni tudják-e a magyar gazdaság kilábalását az ország külföldi tulajdonú nagybankjai. A hitelintézetek mérlegfőösszege és hiteleinek állománya az árfolyamhatásokat kiszűrve egyaránt 9%-kal esett vissza tavaly. A nyolc legnagyobb hazai bank számait vizsgálva kiderül, hogy az OTP piaci részesedése több hitelezési szegmensben is növekedést mutat, miközben több külföldi tulajdonban lévő bank brutális mértékben építi le eszközeit. Ebben tavaly a CIB és az UniCredit járt az élen. Utóbbinál cikkünk első megjelenése óta cáfolták, hogy a mérlegfőösszeg jókora csökkenése a finanszírozási tevékenység visszafogását jelentené, tájékoztatásuk szerint inkább a bankközi források felhasználásának profitnövelő hatású racionalizálásáról van szó, melyre a bank kedvező hitel/betét aránya ad lehetőséget.
Mára a Raiffeisen kivételével mind a nyolc magyarországi nagybank közzétette tavalyi eredménykimutatásának és mérlegének sarokszámait, igaz, az éves beszámolók jó része még nem készült el. Korábbi cikkeinkben bemutattuk, hogy az eddig "jelentő" hét nagybank közül mindössze kettő (a CIB és az MKB) zárta veszteséggel a tavalyi évet a piaci és szabályozói sokkok hosszú sora ellenére. A veszteségbe hajló eredményeknél sokkal szembetűnőbb a bankok hitelezési aktivitásának visszaesése, amely a mérlegfőösszeg csökkentésével egyidejűleg a gazdasági kilábalás tartós gátjává válhat. A külföldi tulajdonban lévő hazai bankok nem egységesen reagáltak a válságra az elmúlt két évben: voltak olyan bankok, amelyek ugyan csökkentették hitelezésüket, de eszközállományuk nem csökkent jelentősen (ez az átrendeződés hazai aktivitási lehetőségüket meghagyta), másoknál azonban (leginkább a CIB-nél és az UniCreditnél) jelentős eszközállomány-csökkenés volt megfigyelhető. A kivonulás természetesen erős szó, nem is szeretnénk használni, ugyanakkor a számok magukért beszélnek, a két nagy olasz bank elkötelezettsége Magyarország irányába első látásra csökken. A CIB-nél ugyan bejelentették, 40 milliárd forint összegben tőkét emel a bank, ez azonban döntő részben a tavalyi veszteség miatt kieső tőkét pótolja majd.
Mielőtt éket vernénk a magyar és a külföldi tulajdonú bankok közé, érdemes megnézni az OTP-t. Hiába növelte itthon hitelezését, úgy csökkent konszolidált (speciális hatásoktól nem tisztított) eredménye több mint 32 milliárd forinttal, hogy a külföldi leánycégek eredménypozíciója 46 milliárd forinttal javult. Az anyabanki források átcsoportosítása mögött tehát racionális érvek állnak.
Lássuk a számokat!
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének (PSZÁF) részvénytársasági hitelintézetekre vonatkozó statisztikái szerint a bankszektor mérlegfőösszege év végén 28 157 milliárd forint volt, hitelállománya pedig 18 067 milliárd. E két szám nominálisan "mindössze" 3,5 illetve 9,1 %-kal marad el a 2008-as csúcstól, az időközben lejátszódó forintgyengülés miatt azonban ez nem sokat jelent.
2010-ben ugyanis negyven forinttal drágult a svájci frank, márpedig ez teszi ki a banki eszközállomány közel harmadát és a teljes hitelállomány csaknem felét. A frank és az euró árfolyamhatásával korrigált adatok ezért jóval nagyobb visszaesést mutatnak: a bankok eszközállománya a 2009-es -1% után tavaly további 9%-kal esett vissza, a hitelállományban pedig a 2009-es -10%-ot követte tavaly szintén 9%-os csökkenés. A hanyatlás mögött az állományok döntő részét képviselő nyolc hazai nagybank eltérő aktivitása áll.
A nagybankok egyedi viselkedése
Két módszertani megjegyezés ide kívánkozik: a PSZÁF magyar számviteli szabályok szerint elkészült statisztikáival szemben a nagybankok (a Budapest Bank kivételével) IFRS szerinti konszolidált adataikat tették eddig közzé (kis számú esetben a magyarral egyidejűleg). A Budapest Bank kivetélével ezért az alábbiakban IFRS szerinti számokat használunk, melyek a PSZÁF adataival csak hozzávetőlegesen egyeztethetők össze. Az OTP magyarországi tevékenysége (OTP Core) esetében ráadásul egy számviteli változás miatt az összehasonlíthatóság kedvéért a korábbi módszertant alkalmaztuk. Mint korábban beszámoltunk róla, 2010 szilveszterén számottevő mérleg-optimalizáció zajlott a magyar bankszektorban, elsősorban azonban nem ez, hanem a tartósan romló piaci környezetre adott eltérő üzletpolitikai válaszok okozhatták a szereplők sorrendjében bekövetkezett, alább látható változást.
Jól látható, hogy a nagybankok felének nőtt, felének pedig csökkent a "nominális mérete", az árfolyamhatásokat kiszűrve azonban mindjárt más a kép. Ezt figyelembe véve ugyanis számításaink szerint jelenleg mindössze az OTP és az Erste bankok eszközállománya nagyobb, mint 2008 végén. E számokkal is csínján kell bánnunk azonban: az ide vonatkozó egyedi banki adatok híján a szektor eszközállományának átlagos devizanem szerinti összetételével számoltunk, emiatt például a kisebb devizahányaddal rendelkező OTP esetében lefelé, a nagyobb devizahányaddal rendelkező Erste (és a külföldi tulajdonú bankok többsége) esetében pedig felfelé torzíthatnak a lenti számok.
Egyértelmű, hogy eszközállománya alapján leginkább a CIB Bank fogta vissza tevékenységét az elmúlt két évben, és hasonló a helyzet a hitelállományt tekintve is, melyben szintén egyedül a jelentős portfólió-racionalizálást végrehajtó CIB volumene esett vissza nominálisan is 2009-ben és 2010-ben egyaránt.
A hitelezésben az OTP és az Erste bizonyult a leginkább "válságállónak", míg ugyanakkor a legnagyobb magyar banknál a fent említett torzító hatás miatt biztosak lehetünk az árfolyamhatást kiszűrve is a minimális növekedésben, az Erste esetében a deviza alapú eszközök magas aránya miatt már nem ilyen egyértelmű a helyzet. A leginkább annak a Budapest Banknak a hitelállománya esett vissza, amelyiknél magas a rövidebb futamidejű fogyasztási hitelek aránya, sokat mondó ugyanakkor, hogy a hosszabb futamidejű - tehát sokára kifutó - jelzáloghitelekben bővelkedő Erste esetében látványosan jobb a helyzet az átlagnál.
A 2010-es évet tekintve egyértelművé vált az OTP fölénye a hitelezésben versenytársaival, így az Erstével szemben is, eszközállományát tekintve ugyanakkor a legnagyobb magyar bank is "visszafogott" volt a tavalyi évben, a mérlegfőösszeg legcsekélyebb visszafogására pedig a K&H szorult. A nagybankok eszközállománya - az árfolyamhatásokat kiszűrve - egytől egyig csökkent tavaly, a legnagyobb mértékben az UniCredité, melyet közvetlenül a CIB követett.
A 2023-ban megváltozott öröklési szabályok lehetővé teszik az önkormányzatok öröklését. Blogunkban áttekintjük, hogy mely vagyontárgyakra vonatkozik ez az öröklési jogi módosítás, mi
Befejeztem az eladásokat, legalábbis nagyon remélem, mostantól majd megint gyűjtögetni fogok és portfóliót építeni, meg persze kereskedni is.Változások3M company (MMM) eladás 129,6 dolláron.
A kijelölt zöld zóna alsó feléből lefelé indult az árfolyam. Egyelőre nincs határozott jele annak, hogy a két korábban említett verzióból melyik fut, a nagyobb esélyt mégis - főleg az OTP
Választást tartanak három német tartományban, amelyek az egykori NDK-hoz tartoztak. Ennek apropóján osztja meg Zentai Péter, Zentuccio személyes tapasztalatait az országrészről, ami hiába tart
A dél-koreai Ulsanban leplezték le a világ első olyan lakóépületét, amely teljes mértékben hidrogén üzemanyagcellákból nyeri ki a hő- és villamosenergiát. A 437 lak
A minapi tranzakciós díjemelést elkerülni ugyan nem lehet, de mégis van mozgástér: a nem adó jellegű vállalati bankköltségek jelentősen, akár 10-15 millió forinttal is csökkenthetők a nagy
Egyre kevésbé foglalkoztatja a hírportálokat az illegális bevándorlás kérdése - főképp hazánkban. Csak hozzászoktunk a témához vagy tényleg eltűntek a migránsok? Egyik válasz sem tükrö
Európában szinte végtelen számú kis-és nagyvállalat létezik, ezek közül rengeteg csak az elmúlt években jelent meg a modern technológia vagy az új szolgáltatási kínálat miatt, azonban lé
Előadásunkat friss tőzsdézőknek ajánljuk, összeszedünk, minden fontos információt arról, hogy hogyan működik a tőzsde, mik a tőzsde alapjai, hogyan válaszd ki a számodra legjobb befektetési formát.